KURZUS: Gépszerkesztés és modellezés

MODUL: VI. modul: Szerelt egységek ábrázolása

17. lecke: Összeállítási rajz jellemzői

| Cél: az összeállítási rajz megismerése.
Követelmény: A tananyag elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön:
tudja, hogy mit ábrázolunk a rész-összeállítási rajzon; tudja, hogy milyen információt tartalmaz kötelezően a darabjegyzék; tudja, hogy hogy kell tételszámozni az azonos alkatrészeket; tudja, hogy hol kell elhelyezni a darabjegyzéket; tudja, hogy hol helyezkedik el a feliratmező a rajzlapon és milyen vonallal kell megrajzolni; ismeri a tételszámozásra vonatkozó szabályokat; meg tudja adni összeállítási rajzon a tételszámokat, darabjegyzéket.
Kulcsszavak: összeállítási rajz, darabjegyzék, tételszámok.
17.1. Rajzfajták
A műszaki rajzok szakkifejezéseit és a rajzfajtákat az MSZ ISO 10209-1 szabvány tartalmazza. A műszaki rajzok jellege és tartalma szakterületeként változó. A gyakorlatban legtöbbször használt szakkifejezések és rajzfajták a következők:
A diagram olyan grafikus ábrázolás, amely két vagy több változó mennyiség közötti összefüggést fejezi ki, általában koordináta - rendszerben ábrázolva.
A monogram olyan diagram, amelyből számítás nélkül meghatározható egy vagy több mennyiség közelítő számértéke.
A funkcionális vázlat olyan rajz, amely grafikus jelekkel, jelképekkel mutatja be valamely rendszer működését.
A vázlat általában szabadkézi, és nem feltétlen méretarányos rajz.
Az alkatrészrajz olyan, egyetlen alkatrészt ábrázoló rajz, amely tartalmazza az alkatrész azonosításához szükséges információkat.
A munkadarabrajz olyan egyetlen, tovább már nem bontható alkatrészt ábrázoló rajz, amely tartalmazza az alkatrész elkészítéséhez szükséges információkat.
A rész-összeállítási rajz csoportok vagy alkatrészek korlátozott számát alacsonyabb szerkezeti szinten ábrázoló összeállítási rajz.
A gyártmány-összeállítási rajz olyan összeállítási rajz, amely valamely termék összes szerkezeti egységét és alkatrészét ábrázolja.
17.2. Feliratmező, darabjegyzék
A műszaki rajzokat és a hozzájuk kapcsolódó műszaki dokumentumokat minden rajzlapméret esetén az azonosítás, az adminisztráció és az értelmezés céljából feliratmezővel látjuk el. A feliratmezőt a rajzterületen belül, annak jobb alsó sarkában helyezzük el, határoló vonalát vastag folytonos vonallal rajzoljuk.
A feliratmező általában egy vagy több, egymáshoz csatlakozó téglalap alakú mezőt tartalmaz. Ezek további mezőkre oszthatók a szükséges információk elhelyezésére. A szükséges információkat az egymáshoz csatlakozó mezőkben kell csoportosítani a következők szerint (MSZ ISO 7200):
azonosító mező, kiegészítő információk megadására szolgáló mezők.
Az azonosító mezőben a következőket kell megadni:
a) | nyilvántartási vagy azonosítási szám (rajzszám),
b) | a rajz címe (megnevezés),
c) | a rajz törvényes tulajdonosának neve.
Az azonosító mezőt az olvasási irányból nézve a feliratmező jobb alsó sarkában kell elhelyezni. Ezt a mezőt a rajzterületet keretező vonallal azonos vonalvastagságú folytonos vonallal kell bekeretezni (MSZ EN ISO 5457). Elhelyezési példákat a 17.1. ábrán láthatunk.
Azonosító mezők elhelyezése
17.1. ábra
A kiegészítő információkat az adott mezőn belül a következők szerint különböztetjük meg:
1. | jelek (vetítési módra utaló jelkép, fő méretarány, ...),
2. | műszaki információk (a felületkikészítés módja, az alak- és helyzettűrések jelölése, ...),
3. | adminisztrációs információk (rajzlap mérete, módosítási jel, ...).
A kiegészítő információkat az azonosító mező felett és/vagy attól balra kell elhelyezni.
A feliratmező maximális szélessége 170 mm lehet, olvasási iránya egyezzen meg a rajz olvasási irányával.
Az eredeti rajzokat nem hajtogatják. A másolatokat úgy hajtogatják össze (nem részletezett szabályok szerint) harmonikaszerűen A4 nagyságúra, hogy a feliratmező a legfelső oldal alsó részére kerüljön.
A darabjegyzék az összeállítási rajzon ábrázolt szerkezeti egységek, részegységek és alkatrészek - mint alkotórészek - teljes jegyzéke, amely megadja a szükséges információt azok gyártásához vagy beszerzéséhez (MSZ ISO 7573).
A darabjegyzék általános esetben a műszaki rajz része, de külön lap is lehet. Ha a műszaki rajz tartalmazza, akkor a rajz olvasási irányában helyezkedjen el, és a feliratmezőhöz csatlakozzon. Határoló vonalát folytonos vastag vonallal kell megrajzolni. Külalakját tekintve oszlopos kialakítású. Az információkat a következő csoportosításban kell megadni, a sorrend tetszés szerinti lehet:
tételszám (a darab tételszáma), megnevezés (a darab elnevezése), mennyiség (a megnevezés oszlopban szereplő alkatrész darabszáma), hivatkozás (a rajzdokumentációban meg nem határozott alkotó részek azonosítása, pl.: szabványszám), anyag (a felhasznált anyagfajta és minőség).
A darabjegyzéket ki lehet egészíteni egyéb információval is, amely a késztermék szempontjából szükséges: méret, raktári szám, tömeg, szállítási állapot, megjegyzés.
Az adatok sorrendje lentről felfelé haladjon, az oszlopok fejléce közvetlenül alattuk legyen. Különálló darabjegyzék esetén az adatok sorrendje felülről lefelé haladjon a fejléc felül legyen.
17.3. Tételszámok
Az egy rajzon belül ábrázolt szerkezeti (szerelt) egységeket, alkotó részeket és/vagy alkatrészeket tételszámokkal azonosítjuk.
A tételszámozást lehetőség szerint egymást követő sorrendben végezzük, és egy szerkezeti egységen belül az azonos alkatrészeknek azonos tételszámot adjunk.
A rajzon levő összes tételszámot azonos típusú és magasságú számmal a méretek kétszeresére kell készíteni, és a munkadarab körvonalán kívül kell elhelyezni. A tételszámokat a munkadarabhoz mutatóvonallal kell kapcsolni a következők szerint (17.2. ábra):
Tételszámok
17.2. ábra
Ügyeljünk rá, hogy a mutatóvonalak ne keresztezzék egymást, rövidek legyenek és általában szögben csatlakozzanak a tételszámhoz. A rajz áttekinthetősége és olvashatósága érdekében a tételszámok lehetőleg függőleges oszlopokban és/vagy vízszintes sorokban helyezkedjenek el (17.3. ábra).
A munkadarabok tételszámai megadhatók közös mutatóvonalon is (17.3. ábra: 8, 9, 10 és 11 tétel). Az azonos munkadarabok tételszámait elég egyszer megadni. A tételszámozás sorrendjét:
a lehetséges szerelési sorrend, az alkotóelemek jelentősége, vagy egyéb logikai sorrend szerint lehet megtervezni.
Tételszámok megadása
17.3. ábra

| Önellenőrző kérdések
1. Hol kell elhelyezni a darabjegyzéket a rajzlapon?
| Bal alsó sarok.
| Bal felső sarok.
| Jobb felső sarok.
| Jobb alsó sarok.
2. Melyik információ az, amely nem a tételjegyzékben szerepel?
| tételszám (a darab tételszáma)
| megnevezés (a darab elnevezése)
| mennyiség (a megnevezés oszlopban szereplő alkatrész darabszáma)
| nyilvántartási vagy azonosítási szám (rajzszám)
3. Milyen típusú vonallal kell megrajzolnia feliratmezőt?
| Szabadkézi törésvonal.
| Folytonos vékony vonal.
| Folytonos vastag vonal.
| Szaggatott vonal.
4. Hányszorosa a tételszám betűnagysága az általános feliratéhoz képest?
| 1-szeres.
| 2-szeres.
| 5-szörös.
| 10-szeres.